Linköpings S:t Lars församling
Linköpings S:t Lars församling Församling | |
![]() | |
Land | Sverige |
---|---|
Kommun | Linköpings kommun |
Trossamfund | Svenska kyrkan |
Stift | Linköpings stift |
Pastorat | Linköpings domkyrkopastorat[1] |
Bildad | medeltiden |
Avskild från | Sankt Lars socken (1863) |
Utbrutet | Linköpings Berga församling (1972) Linköpings Johannelunds församling (1972) Tannefors församling (2022) |
Medlemmar | 6 901 (58 %) ()[2] |
Folkmängd | 11 988 ()[2] |
Upphov till | Linköpings Sankt Lars distrikt |
Karta | |
Linköpings S:t Lars församlings läge i Östergötlands län. | |
Koordinat | 58°24′41″N 15°37′29″Ö / 58.411391666667°N 15.624661111111°Ö |
Utsträckning | SCB:s kartsök |
Koder, länkar | |
Församlingskod | 058002 |
Pastoratskod | 020101 |
Kyrkoarkiv | SE/VALA/00223 |
Webbplats | Församlingens webbplats |
Redigera Wikidata |
Linköpings Sankt Lars församling är en församling i Linköpings stift inom Svenska kyrkan. Församlingen ligger i Linköpings kommun i Östergötlands län och har Sankt Lars kyrka som främsta gudstjänstlokal. Församlingen ingår i Linköpings domkyrkopastorat.
Administrativ historik
[redigera | redigera wikitext]Församlingen har medeltida ursprung. Församlingen namn var till 10 augusti 1967 Sankt Lars församling. Ur församlingen utbröts 1972 Linköpings Berga församling och Linköpings Johannelunds församling.[3]
Församlingens gränser har ändrats flera gånger (årtal avser den 1 januari det året om inget annat anges):
- 1947 - Enligt beslut den 24 maj 1946 överfördes vissa områden med 27 invånare och omfattande en areal av 0,03 km², varav allt land, till Linköpings församling. I motsatt riktning överfördes ett obebott område omfattande en areal av 0,004 km², varav allt land.[4]
- 1953 - Ett område med 901 invånare och omfattande en areal av 0,48 km², varav allt land, överfördes till Linköpings församling. Samtidigt överfördes till Sankt Lars församling från Linköpings församling ett område med 10 invånare och omfattande en areal av 0,07 km², varav allt land.[5]
- 1959 - Ett obebott område omfattande en areal av 0,10 km², varav allt land, överfördes till Rystads församling.[5]
- 1960 - Ett område med 90 invånare och omfattande en areal av 0,12 km², varav allt land, överfördes till Linköpings församling.[5]
- 1960 - Ett område med 14 invånare och omfattande en areal av 0,90 km², varav 0,88 km² överfördes till Sankt Lars församling från Vårdsbergs församling.[5]
- 1960 - Ett obebott område omfattande en areal av 0,31 km², varav allt land, överfördes till Sankt Lars församling från Kärna församling.[5]
- 1961 - Ett område väster och nordväst om staden med 2 257 invånare och omfattande en areal av 15,62 km², varav 13,16 km² land, överfördes till Linköpings församling.[5]
- 1961 - Ett område med 7 372 invånare och omfattande en areal av 0,76 km², varav 0,68 km² land, överfördes till Sankt Lars församling från Linköpings församling.[5]
- 1969 - Ett område med 1 427 invånare och omfattande en areal av 2,58 km², varav 2,57 km² land, överfördes till Landeryds församling.[6]
- 1972 - Ett område med 12 628 invånare och omfattande en areal av 20,9 km², varav 20,8 km² land, utbröts ur Linköpings Sankt Lars för att bilda Linköpings Berga församling.[7]
- 1972 - Ett område med 11 434 invånare och omfattande en areal av 2,8 km², varav 2,7 km² land, utbröts ur Linköpings Sankt Lars för att bilda Linköpings Johannelunds församling.[7]
- 2022 - Tannefors församling bildades som en utbrytning.
Pastorat
[redigera | redigera wikitext]- Före omkring 1866: eget pastorat som prebendeförsamling till domprosten i Linköpings domkyrkoförsamling.
- Omkring 1866 till 1962: annexförsamling i pastorat med Linköpings domkyrkoförsamling.
- 1962 till 2011: eget pastorat.
- 2011 till 2014: ingick i Linköpings domkyrkopastorat.[8]
- Från 2014: ingår i Linköpings pastorat, 2015 namnändrat till Linköpings domkyrkopastorat.[9]
Areal
[redigera | redigera wikitext]Sankt Lars församling omfattade den 1 januari 1911 en areal av 58,65 km², varav 53,48 km² land.[10] Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1952 omfattade Sankt Lars församling samma datum en areal av 56,56 km², varav 53,74 km² land.[4]
- 1 januari 1961: 42,28 km², varav 41,82 km² land.[5]
- 1 januari 1966: 41,82 km² land.[11][12]
- 1 januari 1971: 39,7 km², varav 39,3 km² land.[6]
- 1 januari 1976: 16,0 km², varav 15,8 km² land.[7]
S:t Larsgården
[redigera | redigera wikitext]Gamla S:t Larsgården var församlingshemmet i församlingen till och med 2005. Efter det var nya S:t Larsgården (Ågatan 25) församlingshemmet. När S:t Larskyrkan byggdes om, ansåg sig församlingen inte längre behöva ett extra församlingshem, så de sade upp kontraktet, så kyrkan fungerar nu också som församlingshem[13]. S:t Larsförsamlingen hyrde ut gamla S:t Larsgården till och med 2015 då Riksbyggen köpte gården. Gården hyrs nu av en frikyrka[14]. Riksbyggen ville riva den[15]. Länsstyrelsen behövde ge tillstånd till det, på grund av väggmålningen av Leoo Verde[16]. Den 1 juli 2021 sålde Riksbyggen byggnaden till en fastighetsförvaltning som har ingått ett tioårigt hyreskontrakt med Johanneskyrkan [17]. Den 14 november 2023 avslog Länsstyrelsen ansökan om byggnadsminnesförklaring, med hänvisning till att Linköpings kommun bör hantera detta genom plan- och bygglagen [18].
Orgel
[redigera | redigera wikitext]I S:t Larsgården fanns en orgel byggd av I Starup och Son, Köpenhamn. Den hade 4 stämmor och var mekanisk.
Manual | |
Gedackt 8’ | |
Rörflöjt 4’ | |
Principal 2’ | |
Scharf |
Komministrar
[redigera | redigera wikitext]Ämbetstid[19] | Namn | Levnadstid | Övrigt |
---|---|---|---|
1593-1596 | Nicolaus Hemmingi | –1634 | Senare kyrkoherde i Landeryds församling. |
1601 | Laurentius Caroli | –1606 | Senare kyrkoherde i Rystads församling. |
1609 | Laurentius Benedicti | ||
1625–1634 | Samuel Vigius | död 1651 | Senare kyrkoherde i Vårdnäs församling. |
1634– | Johannis Matthiae | ||
Haquinus Jonae | –1650 | Senare komminister i Sankt Olofs församling, Norrköping. | |
1656 | Jonas Petri Löth | ||
1660–1662 | Nicolaus Johannis Scherinus | –1677 | Senare komminister i Kaga församling. |
1663–1672 | Sveno Wasselius | 1629–1692 | Senare kyrkoherde i Ukna församling. |
1673–1681 | Samuel Talén | 1646–1702 | Senare kyrkoherde i Västra Husby församling. |
1681–1690 | Arvidus Grenander | 1650–1702 | Senare kyrkoherde i Hägerstads församling. |
1690–1693 | Jonas Usdorphius | 1652–1719 | Senare kyrkoherde i Borgs församling. |
1693–1701 | Andreas Lindvall | –1722 | Senare kyrkoherde i Tingstads församling. |
1701–1709 | Benedictus Elg | 1662–1709 | |
1711–1719 | Magnus Wistelius | 1669–1726 | Senare kyrkoherde i Rystads församling. |
1719–1727 | Arvid Ranzoch | 1685–1740 | Senare kyrkoherde i Östra Stenby församling. |
1727–1734 | Johan Alnander | 1694–1737 | Senare kyrkoherde i Kimstads församling. |
1734–1735 | Carl Knoop | 1698–1757 | Senare kyrkoherde i Vallerstads församling. |
1735–1743 | Lars Wrangel | 1704–1771 | Senare kyrkoherde i Risinge församling. |
1744–1768 | Carlus Isacci Höjer | 1714–1768 | |
1769–1783 | Johan Abrahamsson Strandberg | 1737–1800 | Senare kyrkoherde i Stens församling. |
1784–1795 | Daniel Lindhagen | 1750–1819 | Senare kyrkoherde i Askeby församling. |
1795-1806 | Nils Gustaf Hammarqvist | 1761–1806 | |
1806-1821 | Claes Wimermark | 1768–1834 | Senare kyrkoherde i Askeby församling. |
1821–1823 | Fredrik Drotty | 1785–1856 | Senare kyrkoherde i Kristbergs församling. |
1824–1830 | Johan Olof Wæners | 1789-1850 | Senare kyrkoherde i Hägerstads församling. |
1831–1847 | Per Gustaf Adler | 1794–1855 | Senare kyrkoherde i Tingstads församling. |
1846 | Johan Fredrik Grewell | Senare kyrkoherde i Klockrike församling. | |
1860 | Fredrik Israel Lindhagen | 1815–1884 | Senare kyrkoherde i Väderstads församling. |
1863 | Per Svante Landelius | Senare kyrkoherde i Bankekinds församling. | |
1868 | Per Magnus Ferdinand Holmqvist | Senare kyrkoherde i Björsäters församling. | |
1876–1886 | Jakob Alfred Nilsson | 1845–1886 | |
1886–1889 | Per Alfred Lindeberg | 1855–1893 | |
1893 | Ernst Frithiof Lönegren | Utnämnd. | |
1896–1919 | Carl Viktor Palmær | 1849–1919 |
Organister och klockare
[redigera | redigera wikitext]Verksam[20][21] | Namn | Levnadstid | Övrigt |
---|---|---|---|
1640-talet-1666 | Joen Nilsson | -1666 | Klockare.[22] |
1666-1703 | Anders Botvidsson | 1643-1710 | Klockare.[23] |
1699-1702 | Storck | Vikarierande klockare. | |
1703-1738 | Hans Jönsson | Född omkring 1667-1738 | Klockare och organist.[24][25] |
1739-1764 | Anders Quilén | 1710-1764 | Klockare och organist. |
1764-1788 | Carl Rydgren | -1788 | Klockare och organist.[26][27] |
1788-1823 | Gabriel Bergman | 1758-1842 | Klockare och organist.[28] |
1809-1823 | Gustaf Erik Bergman | 1790-1823 | Vikarierande klockare och organist.[29] |
1824-1833 | Nils Peter Sandström | 1799-1833 | Klockare och organist. |
1833 | Gustaf Renholm | 1808-1874 | Vikarierande klockare och organist.[30] |
1834-1853 | Per Ölander | 1797-1853 | Klockare och organist. |
1853-1899 | Mårten Fredrik Hugo Åhlfelt | 1828-1899 | Klockare och organist. |
1899-1913 | Frans Engström | 1861-1913 | Klockare och organist. |
1914-1921 | Otto Sandberg | 1879-1948 | Klockare och organist. |
1921-1956 | Philip Sjöberg | 1897-1956 | Klockare och organist. |
1957-1958 | Herbert Uhrbom | 1907-1994 | Vikarierande organist. |
1957-1958 | John Rydberg | Vikarierande körledare. | |
1958-1967 | Jan Håkan Åberg | 1916-2012 | Organist.[31] |
1968-1970 | Gerd Hagström | Vikarierande organist. | |
1970-1980 | Nils Ankarstrand | 1927-1999 | Organist. |
1980-2001 | Monica Tobiasson | 1940- | Organist. |
2001-2015 | Staffan Krafft | 1961- | Organist. |
2016- | Bo Ingelberg | 1962- | Organist. |
Referenser
[redigera | redigera wikitext]- ^ Stift, kontrakt och pastorat i nummerordning med ingående församlingar 2020-01-01, SCB, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] Medlemmar i Svenska kyrkan i förhållande till folkmängd den 31.12.2019 per församling, kommun och län samt riket, Svenska kyrkan, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ ”Församlingar”. Statistiska centralbyrån. https://www.scb.se/hitta-statistik/regional-statistik-och-kartor/regionala-indelningar/forsamlingar/. Läst 30 december 2022.
- ^ [a b] (PDF) Folkräkningen den 31 december 1950, I, Areal och folkmängd inom särskilda förvaltningsområden m.m., Tätorter. Stockholm: Statistiska centralbyrån. 1952-05-19. sid. 21. http://www.scb.se/Grupp/Hitta_statistik/Historisk_statistik/_Dokument/SOS/Folkrakningen_1950_1.pdf. Läst 9 oktober 2014 Arkiverad 29 oktober 2013 hämtat från the Wayback Machine.
- ^ [a b c d e f g h] (PDF) Folkräkningen den 1 november 1960, I, Folkmängd inom kommuner och församlingar efter kön, ålder, civilstånd m.m.. Stockholm: Statistiska centralbyrån. 1965-09-30. sid. 11. http://www.scb.se/Grupp/Hitta_statistik/Historisk_statistik/_Dokument/SOS/Folkrakningen_1960_01.pdf. Läst 26 december 2014 Arkiverad 14 oktober 2013 hämtat från the Wayback Machine.
- ^ [a b] (PDF) Folk- och bostadsräkningen 1970, Del 1. Befolkning i kommuner och församlingar m.m.. Stockholm: Statistiska centralbyrån. 1972. sid. 18. http://www.scb.se/Grupp/Hitta_statistik/Historisk_statistik/_Dokument/SOS/Folk_o_bostadsrakningen_1970_1.pdf. Läst 6 juli 2015 Arkiverad 24 september 2015 hämtat från the Wayback Machine.
- ^ [a b c] (PDF) Folk- och bostadsräkningen 1975, Del 3:1, Folkmängd i kommuner och församlingar. Stockholm: Statistiska centralbyrån. 1977. sid. 18 & 144. http://www.scb.se/Grupp/Hitta_statistik/Historisk_statistik/_Dokument/SOS/Folk_o_bostadsrakningen_1975_3_1.pdf. Läst 6 juli 2015 Arkiverad 24 september 2015 hämtat från the Wayback Machine.
- ^ ”Förteckning (Sveriges församlingar genom tiderna)”. Skatteverket. 1989. http://www.skatteverket.se/privat/folkbokforing/omfolkbokforing/folkbokforingigaridag/sverigesforsamlingargenomtiderna/forteckning.4.18e1b10334ebe8bc80003999.html. Läst 17 december 2013.
- ^ ”Kyrkliga indelningar”. Statistiska centralbyrån. https://www.scb.se/hitta-statistik/regional-statistik-och-kartor/regionala-indelningar/kyrkliga-indelningar/. Läst 31 december 2022.
- ^ (PDF) Folkräkningen den 31 december 1910, I, Areal och folkmängd inom särskilda förvaltningsområden. Stockholm: Statistiska centralbyrån. 1914. sid. 23. http://www.scb.se/Grupp/Hitta_statistik/Historisk_statistik/_Dokument/SOS/Folkrakningen_1910_1.pdf. Läst 26 oktober 2014
- ^ (PDF) Folk- och bostadsräkningen den 1 november 1965, I. Folkmängd inom kommuner och församlingar samt kommunblock efter kön, ålder, civilstånd m.m.. Stockholm: Statistiska centralbyrån. 1966. sid. 12. http://www.scb.se/Grupp/Hitta_statistik/Historisk_statistik/_Dokument/SOS/Folk_o_bostadsrakningen_1965_1.pdf. Läst 24 januari 2015 Arkiverad 24 september 2015 hämtat från the Wayback Machine.
- ^ Folk- och bostadsräkningen 1965 hade endast arealuppgifter avseende land, inte vatten och land hopräknat.
- ^ ”Ågatan 25, Centrum Linköping. Ledig lokal - objektvision.se”. objektvision.se. https://objektvision.se/Beskriv/178001971. Läst 24 september 2018.
- ^ ”För nördar”. Johanneskyrkan Linköping. 24 september 2013. http://www.johanneskyrkan.se/nordar. Läst 24 september 2018.
- ^ ”De vill få ja – då rivs huset”. 30 september 2017. http://www.corren.se/bostad/de-vill-fa-ja-da-rivs-huset-om4833090.aspx. Läst 24 september 2018.
- ^ ”En konstskatt bakom väggarna”. 9 oktober 2017. http://www.corren.se/asikter/insandare/en-konstskatt-bakom-vaggarna-om4843080.aspx. Läst 24 september 2018.
- ^ ”Johanneskyrkan”. https://www.facebook.com/permalink.php?story_fbid=2260455127421832&id=363330863800944. Läst 2 juli 2021.
- ^ ”Ärendeöversikt”. https://diarium.lansstyrelsen.se/Case/CaseInfo.aspx?caseID=2413628. Läst 16 november 2023.
- ^ Meurling, Erik; Johan Alfred Westerlund, Johan Axel Setterdahl (1916-1917). Linköpings stifts herdaminne. 2. Linköping: Östgöta Correspondentens Boktryckeri AB. sid. 18-22. Libris 41148
- ^ Ingelberg, Bo (2018/2020). Orglar i S:t Lars kyrka, Linköping. Linköping: S:t Lars församling
- ^ Göransson, Nils (1983). Sancta Cecilias tjänare i Linköping. Linköping: Stålgården förlag. sid. 29-33. Libris 7751780. ISBN 91-85694-23-1
- ^ Linköpings S:t Lars (E) CI:1 (1633-1693) Sida: 176
- ^ Linköpings S:t Lars (E) CI:2 (1693-1711) Sida: 372
- ^ Linköpings S:t Lars (E) CI:3 (1712-1762) Sida: 518
- ^ Linköpings S:t Lars (E) CI:2 (1693-1711) Sida: 105
- ^ Linköpings S:t Lars (E) CI:4 (1763-1793) Sida: 122
- ^ Linköpings S:t Lars (E) CI:4 (1763-1793) Sida: 702
- ^ Tryserum (E, H) C:5 (1830-1861) Sida: 448
- ^ Linköpings S:t Lars (E) CI:5 (1793-1827) Sida: 392
- ^ Motala (E) EI:2 (1871-1883) Sida: 276-277
- ^ Domprosteriet i Sveriges statskalender 1964
- Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:II, Linköpings stift, Visby stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]
|