Sten Kindlundh
Sten Kindlundh | |
Född | Bo Sten Gunnar Kindlundh 26 juli 1936 Malmö, Sverige |
---|---|
Död | 29 mars 2019 (82 år) Lund, Sverige |
Yrke | Litteraturvetare Översättare |
Nationalitet | Svensk ![]() |
Språk | Svenska |
Noterbara verk | Sturlunga I–III |
Bo Sten Gunnar Kindlundh, född den 26 juli 1936 i Malmö,[1] död den 29 mars 2019 i Lund,[2][3] var en svensk litteraturvetare, översättare och filosofie licentiat i litteratur.
Biografi
[redigera | redigera wikitext]Kindlundh föddes den 26 juli 1936 i Malmö Caroli församling, Skåne.[1] Han blev filosofie licentiat i litteratur 1972 vid Lunds universitet, med en avhandling om Jan Fridegårds författarskap.[4] Kindlundh påbörjade under 1970- talet även doktorandstudier vid Lunds universitet, men fullföljde inte dessa.[5][6]
Kindlundh anställdes 1966 som assistent vid litteraturvetenskapliga institutionen på Lunds universitet men kom även att inneha andra tjänster vid universitet.[7] Under fjorton år, mellan 1985-1999, var Kindlundh utbildningsledare för Teaterhögskolan i Malmö.[8] Genom att premiera konstnärligt utvecklingsarbete, det vill säga ett undersökande arbete som lärarna kunde ägna sig åt inom tjänsten, bidrog Kindlundh till utvecklingen av Teaterhögskolans forskningsverksamhet.[8] Fram till sin pensioneringen 2001 verkade han som prefekt vid institutionen för kulturvetenskaper.[7] Året då han gick i pension förärades han och kollegan Anja Edén en festskrift, Kulturanatomiska studier.[9] Kindlundh var även verksam som recensent vid Skånska Dagbladet från 1990 omkring och framåt.[7][10][11]
Kindlundhs forskning från 1993 och framåt ägnades närmast uteslutande åt de medeltida isländska sagorna.[7] Vad som får sägas vara Kindlundhs magnum opus är den postumt utgivna och fullständiga översättningen av Sturlungasagan i tre band från 2021.[12] Kindlundh blev med det verket den första att i helhet översätta Sturlungasagan till svenska, något som ansetts vara en stor kulturgärning.[7][13]
Kindlundh var en erkänt kunnig och initerad lekman i frågor om finländsk historia och kultur.[10] För sina insatser i finlandsfrågor utsågs han till hedersmedlem i föreningen Sydsveriges finska krigsbarn 2017.[10]
Bibliografi (i urval)
[redigera | redigera wikitext]- 1971 – Tre uppsatser om Jan Fridegård[14]
- 1972 – Motivstudier i Jan Fridegårds författarskap.[5]
- 1973 – Journalistikens former[15]
- 2021 – Sturlunga I−III[13]
Referenser
[redigera | redigera wikitext]- Furuland, Lars; Kindlundh, Sten; & Schön, Ebbe. Tre uppsatser om Jan Fridegård. Särtr. ur: Svensk litteraturtidskrift ; 4/1970. Stockholm. 1971.
- Kindlundh, Sten (red.). Journalistikens former: en klippbok om dagspress och populärpress. Gleerup. Lund. 1973.
- Kindlundh, Sten. Motivstudier i Jan Fridegårds författarskap. Särskilt hävdelse behovet och erotik, ockultism, faderslängtan. Licentiatavhandling. Lunds universitet. 1972.
- Kindlundh, Sten (övers.). Hansson, Gunnar D; Jóhannesson, Kristinn; & Lilljegren, Joakim (red.). Sturlunga I−III. Anthropos. Göteborg. 2021.
Noter
[redigera | redigera wikitext]- ^ [a b] Statistiska Centralbyrån (SCB) - samlingspost, Utdrag ur födelse-, vigsel- och dödböcker 1860-1949, SE/RA/420401/01/H 1 AA/2895 (1936), bildid: A0032734_00499 Arkiverad 9 augusti 2022 hämtat från the Wayback Machine.. Hämtad 2022-02-23.
- ^ Sveriges Dödbok 1830–2020, Sveriges Släktforskarförbund. 2021
- ^ ”Dödsannons Sten Kindlundh”. Sydsvenskan. 7 april 2019.
- ^ Se Kindlundh (1972).
- ^ [a b] Ulf Wittrock (1974). Ulf Wittrock. red. ”Förteckning över ämnen för doktorsavhandlingar i litteraturvetenskap: Lunds universitet.”. Samlaren (Uppsala: Svenska Litteratursällskapet) 95: sid. 146. Arkiverad från originalet den 21 januari 2022. https://web.archive.org/web/20220121000620/https://www.diva-portal.org/smash/get/diva2:1263863/FULLTEXT02. Läst 24 februari 2022.
- ^ ”Sten Kindlundh (1936-2019)”. libris.kb.se. Kungliga Biblioteket (KB). Arkiverad från originalet den 23 februari 2022. https://web.archive.org/web/20220223002203/http://libris.kb.se/hitlist?q=WFRF:(Kindlundh+Sten+1936+2019)&d=libris&m=10&p=1&hist=true&noredirect=true. Läst 23 februari 2022.
- ^ [a b c d e] Lars Svensson (28 april 2019). ”Minnesord om Sten Kindlundh”. Sydsvenskan (Jonas Kanje). Arkiverad från originalet den 21 januari 2022. https://web.archive.org/web/20220121000619/https://www.sydsvenskan.se/2019-04-28/minnesord-om-sten-kindlundh. Läst 21 januari 2022.
- ^ [a b] Rynell, Erik; Lundström, Håkan (2 maj 2019). ”Sten Kindlundh har gått bort.”. www.lu.se. Lunds universitet: Konstnärliga fakulteten. Arkiverad från originalet den 21 januari 2022. https://web.archive.org/web/20220121000616/https://www.konstnarliga.lu.se/artikel/sten-kindlundh-har-gatt-bort. Läst 10 januari 2022.
- ^ ”Kulturanatomiska studier tillägnade Anja Edén och Sten Kindlundh (2001)”. libris.kb.se. Kungliga Biblioteket (KB). Arkiverad från originalet den 21 mars 2022. https://web.archive.org/web/20220321075637/http://libris.kb.se/bib/8255881. Läst 21 mars 2022.
- ^ [a b c] Jean Cronstedt (15 april 2019). ”Minnesord efter Sten Kindlundh”. Norra Skåne (NSK) (Jörgen Svensson). Arkiverad från originalet den 9 augusti 2022. https://web.archive.org/web/20220809181342/https://www.nsk.se/2019/04/15/minnesord-efter-sten-kindlundh/. Läst 21 oktober 2022.
- ^ Sten Kindlundh (2015). ”Islands bidrag till världskulturen”. Axess Magasin (PJ Anders Linder) (nr 5/2015).
- ^ Dick Harrison (20 januari 2022). ”Ett verk värt sin vikt i kulturhistoriskt guld”. Svenska Dagbladet (SvD) (Anna Careborg). Arkiverad från originalet den 9 augusti 2022. https://web.archive.org/web/20220809181310/https://www.svd.se/a/G385pV/sturlunga-ar-en-av-de-senaste-arens-framsta-svenska-kulturgarningar. Läst 21 januari 2022.
- ^ [a b] Eva Lundgren (10 november 2021). ”Sturlunga – en dokumentär om ond bråd död”. www.gu.se. Göteborgs universitet: Institutionen för svenska, flerspråkighet och språkteknologi. Arkiverad från originalet den 21 januari 2022. https://web.archive.org/web/20220121000611/https://www.gu.se/nyheter/sturlunga-en-dokumentar-om-ond-brad-dod. Läst 21 januari 2022.
- ^ ”Tre uppsatser om Jan Fridegård”. libris.kb.se. Kungliga Biblioteket (KB). Arkiverad från originalet den 9 augusti 2022. https://web.archive.org/web/20220809181313/http://libris.kb.se/bib/854013?vw=full. Läst 21 januari 2022.
- ^ ”Journalistikens former”. http://libris.kb.se. Kungliga Biblioteket (KB). Arkiverad från originalet den 21 januari 2022. https://web.archive.org/web/20220121004641/http://libris.kb.se/bib/7270122?vw=full. Läst 21 januari 2022.
|
- Män
- Födda 1936
- Avlidna 2019
- Forskare från Malmö
- Lundabor
- Svenska översättare under 1900-talet
- Svenska översättare under 2000-talet
- Personer verksamma vid Lunds universitet
- Alumner från Lunds universitet
- Personer verksamma vid Malmö universitet
- Svenska litteraturvetare under 1900-talet
- Svenska litteraturvetare under 2000-talet